Noland Arbaugh je prvý človek na svete s počítačovým čipom a poľom elektród od Neuralinku hovorí, ako mu operácia mozgu zmenila život.
Noland je ochrnutý od stredu krku po dolné končatiny po nehode počas plávania. „Keby som stratil pamäť, zobudil by som sa a povedali by ste mi, že mám niečo implantované do mozgu, asi by som vám neveril,“ hovorí.
Operáciu podstúpil v januári, keď dostal implantát N1 v prvej schválenej štúdii Neuralink na ľuďoch. Rozhrania mozog-počítač, BCI, už poznáme niekoľko desaťročí. Neuralink vlastní Elon Musk, ktorému sa podarilo pritiahnuť zvýšenú pozornosť verejnosti. Technológia dokáže radikálne zlepšiť život ľudí s kvadruplégiou, ale s iným postihnutím, či neurodegeneratívnymi ochoreniami.
BCI funguje tak, že zaznamenáva elektrickú aktivitu v mozgu a tieto údaje preklápa do výstupných akcií, napríklad otváranie a zatváranie robotickej ruky, alebo kliknutie počítačovou myšou.
Noland Arbaugh vďaka implantátu dokáže komunikovať s okolím, čo doteraz nebolo možné. Výhodou je, že zariadenie v hlave vôbec necíti, takže mu neprekáža. Zaujímavé však je, že ak niekto stlačí implantát, cíti, že v hlave niečo má. Nenápadný Neuralink má veľký vplyv na život. Umožnil mu „znova sa spojiť so svetom“.
Noland získal schopnosť takmer plnej kontroly nad počítačom prostredníctvom mysle. Predtým bol odkázaný na ťukanie po obrazovke dotykovým perom medzi zubami. Nová schopnosť ovládať veci mysľou radikálne zlepšila jeho život.
Neuralink nie je prvý, ktorý reálne funguje. Prvé bolo zariadenie Utah Array, išlo o malú obdĺžnikovú mriežku so silikónovými hrotmi. Vyvinul ho profesor bioinžinierstva Richard Normann ešte v 90. rokoch. V roku 2004 sa stal Matthew Nagle prvým človekom, ktorý pomocou Utah Array dokázal ovládať kurzor svojimi myšlienkami.
Dizajn Neuralinku je postavený na predchádzajúcom výskume mikrodrôtov, no ani tu nie je prvým, ktorý nahradil pevné pole Utah sieťou tenkých, flexibilných vlákien, ktoré majú po svojej dĺžke elektródy.